Somoskő vára (SK)
A rezervátum fő érdekessége az ún. bazaltorgona, amelyet egyedien hajlott, szabályos hat és ötszögű, viszonylag vékony bazaltoszlopok képeznek. A vár építéséhez szükséges bazalt bányászata során tárták fle a középkorban a várhegy keleti lejtőjén. Salgótarján városától északi irányban, a Medves-vidék egyik vulkanikus kúpján, dacolva az évszázadokkal, emelkedik Somoskő vára. Bár az országhatárt jelző kerítés elválasztja a községtől, de a szomszédos két állam uniós tagsága után már könnyűszerrel megközelíthető a történelmi műemlék.
Metszet Somoskő váráról az Ország-Világ 1885. évfolyamában
Története
Korai vármagját a vidéken birtokos Kacsics nemzetség emeltette a 13. század második felében. Az Árpád-házi uralkodók férfiágának kihalását követő anarchikus belháború idején a nemesi család kénytelen volt behódolni Csák Máté tartományúr előtt. A korabeli oklevelek szerint Anjou Károly serege 1320-ban foglalta vissza a Csák birodalomból Fülek és Sirok várait, ekkoriban kerülhetett királyi kézbe a somoskői várbirtok is. A győztes uralkodó kedvelt hívének, Szécsényi Tamás bárónak adományozta, kinek leszármazottai egészen a 15. század közepéig lakták épületeit.
A török hódítás fenyegető vihara a következő évszázadban érte el Nógrád vármegyét, ekkor kerültek a közeli Salgó és Fülek végvárai a "pogány" seregek hatalmába. Somoskő helyőrsége majd két évtizedig kitartott a két ellenséges vár között. Az Oszmán Birodalom hadai végül 1576-ban rövidebb ostrom után elfoglalták, így egészen 1593 őszéig lengette a szél a török lófarkas zászlót tornyai felett. Ekkor helyőrsége a közeledő királyi sereg elől gyáván megfutamodott. Somoskőt említi meg az a népi hagyomány, hogy egy magyar vitéz oly sikeresen lőtte ki a szomszédos salgói török aga kezéből a kanalat, hogy a kontyosok hanyatt-homlok menekültek el erről a vidékről.
A következő időszakban, jelentős mértékben átépítették védőműveit, például ekkoriban emelték a hatalmas ágyútornyait.
Végső romlását az 1682-es füleki ostrom idején, a környéken portyázó lovasok okozták, akik felgyújtották épületeit, s ezzel végképp elvesztette hadi fontosságát. Az 1840-es években erre járt Petőfi Sándor és a következőket írta róla az Útirajzokban: "Somoskő nem nagy vár, nem is nagy hegyen fekszik, de bámultam építését, mely gyönyörű öt-, hat-, hétszögű kövekből van."
További romlásának az 1970-es években megkezdett helyreállítási munkálatok vetettek véget, melyek - Szlovákia önálló állammá alakulása után - sajnálatos módon félbeszakadtak.
Látnivalók
A Várhegy oldalában geológiai érdekességet jelent a híres íves bazaltömlés és a letöredezett kőzetanyagból keletkezett kőtenger.

Somoskői bazaltorgona (SK)
Látogatható geosite.
Története, értéke
Somoskő (vulkáni neck): a legismertebb bazaltfeltárás Bükkrét és Somoskőújfalu között, amelyet már Zipser Ch. A. (1817) és Beudant F. S. (1822) is ismertek. A jelenlegi ismeretek szerint vulkáni neck, amely a lávával kitöltott maar típusú kráterben lávaárba ment át (Gaál 1993, Konečný et al. 2004). A kb. 160 m átmérőjű neck formája asszimetrikus volt, mivel a nyugati oldal csaknem függőleges, amit a vár alatt, a határ közelében lévő oszlopok vízszintes, vagy 20° dőlésű fekvése bizonyít. Ezzel ellentétben az ismert „bazaltorgona“ (Klinda 1976) oszlopai a várhegy keleti lejtőjén 60-80° dőlésűek, ami tükrözi a kráter belső falának enyhe dőlését. A várhegy északkeleti lejtőjén a felvezető tanösvény tufát és kürtőbreccsát is feltár, amelyek a kürtő eredeti kitöltésére utalnak. A bazalt csaknem függőleges érintkezését a környező homokkővel a délkeleti lejtőn található kis homokbánya tárja fel a tanösvény felett. A bazaltorgona enyhén megdőlt, 15-20 cm széles öt- és hatszögű egyedülálló oszlopai jelentős természettudományi értéket képviselnek, amelyek külföldön is jól ismertek. A bazalt radiometrikus kora 4,06 ± 0,06, ill. 4,08 ± 0,03 millió év (Balogh a kol. 1994). A somoskői bazaltból több ásványt is leírtak. Ilyen a chabazit (Zepharovich 1859, Tóth 1882, Hintze 1915), phylipsit (Kalecsinszky 1889), aragonit (Mauritz és Vendl 1942) amfibol (Leonhard 1843), olivin és augit (Mauritz 1910).
A várhegyre egy nyolc megállót érintő tanösvény épült.
Védelmi fokozat: 5, Nemzeti Természeti Rezervátum. Somoskő Vára Állami Műemlék

Somoskői vadaspark
15 ha-os vadasparkban hazai nagyvad fajok, dámok, muflonok, őzek és vaddisznók természetes környezetben láthatók